Nyitólap » Fájlok » történelem » tanácsok érettségizőknek |
2012-09-15, 2:11 PM | |
Középszinten az 1-2 témakörből nincs ilyen feladat, ezért
elég a 3-5. témakörökből alaposabban
felkészülni. Itt csak egy ilyen
feladatot kell megoldanod. A forrás segítségével 25-30 soros szerkesztett
szövegben kell kidolgozni a megoldást. A megoldásra körülbelül egy órát
szánhatsz. Emelt szinten a két hosszú esszét írhatod egyetemes vagy
magyar történelemből egyaránt. Itt 30-40 sorban kell kifejteni az esszét,
előfordulhat, hogy források nélkül, csak
a témára vonatkozó ismereteidre és a történelem atlasz adataira
támaszkodva. A megoldásra témánként 45-45 perc jut majd. A hosszú, elemző feladatok megoldása a rövid esszéhez hasonló szempontok alapján történik, csak itt
a források terjedelmesebbek, és
sokrétűbb megoldást várnak el. Ezért érdemes olyan vázlatot készíteni, ami
tartalmazza: a kulcsfogalmakat, érveket, okokat, következményeket, a megadott
szempontokat. 1. Értelmezd pontosan a feladatot, ügyelj arra, hogy gyakran
több részfeladat is szerepelhet benne. Miről kell írni? Mit kell írni? Milyen speciális
elvárások vannak? 2 Olvasd el figyelmesen
a forrást ! Karikázd be vagy húzd alá azokat a kulcsszavakat, adatokat,
jellemzőket, melyek a kérdés megválaszolását segítik. Fontos! Nem magát a forrást vagy forráscsoportot kell
elemezni, hanem a forrásnak az esszébe történő beépítésével a feltett kérdésre
kell válaszolni. Ne vesszél el az adatok részleteiben! 3. Ötletroham: válogatás nélkül összeírjuk azokat a fogalmakat, ötleteket,
kifejezéseket, eseteket, amelyek a kulcsszó hallatán eszünkbe jutnak 4. Gondolati térkép A gondolati térkép az ötletrohammal összeírt szavak
rendszerezését, kiegészítését, összefüggések létrehozását, a használhatatlan
ötletek elvetését jelenti. Érdemes összekötni a rendszerezést az érettségi
feladat konkrét kérdéseivel. 5. Logikai váz Az esszéfeladat elvárja , hogy a megoldás megszerkesztett legyen, aminek alapfeltétele a
logikus gondolati felépítés. A klasszikus hármas egységű tagolást ebben az
esetben is érdemes alkalmazni. Bevezetésként egy tényállást, egy megállapítást, egy
állítást rögzíthetsz. A tárgyalásban ismeretek, érvek, cáfolatok következnek.
Bekezdésenkénti tagolásban az esszéfeladat egyes részfeladatait oldhatod meg.
Befejezésként elég lehet egyetlen összegző mondat. http://www.ofi.hu/tudastar/erettsegi-maskent/esszefeladatrol feladatmegértés A feladatmegértés kapcsán a következő szempontokat kell
figyelembe venni: • A feladat (téma, korszak) azonosítása: a diák a
megadott problémáról, témáról, korszakról ír-e? • A tématartás, a lényeg kiemelése: lényegre törően a
feladatban felvetett problémára koncentrál-e? • Tartalmi mélység, kifejtettség: megállapításai és
következtetései mennyire összetettek, illetve relevánsak-e a probléma
szempontjából? • Műveleti sokszínűség és eredményesség: használja-e a
forrásokat, és tud-e lényeges megállapításokat, következtetéseket tenni? 7-8 pont akkor adható, ha a vizsgázó a problémát teljes
körűen megértette és helyesen értelmezte, a kifejtés arányos, logikus, lényegre
törő. A források felhasználásával lényeges következtetéseket, megállapításokat fogalmaz meg, a konkrét
és az általános megállapítások aránya kiegyensúlyozott. A tartalmi válaszelemek általában két részből állnak:
idő- és térmeghatározás; általános és konkrét fogalomhasználat; felsorolás
(rögzítés, bemutatás) és következtetés (megállapítás). Ez a pontozásnál azt jelenti, hogy ha
csak az egyik elemet tartalmazza a válasz, akkor 1 pontot, ha mindkettőt, akkor 2 pontot
lehet adni A „Megszerkesztettség, nyelvhelyesség” pontozása 7-8 pont akkor adható, ha a fogalmazás értelmes
mondatokból álló, koherens, szerkesztett szöveg, felépítése logikus, arányosan igazodik a tartalmi
kifejtéshez, megállapításai árnyaltak, több szempontúak, és nem tartalmaz
nyelvtani vagy helyesírási hibát ![]() emelt szint ![]() | |
Kategória: tanácsok érettségizőknek | Hozzáadta: tanár | |
Megtekintések száma: 23758 | Feltöltések: 0 |